Genetika
Inbrídingová
deprese a heterózní efekt
(z knihy J. Dostála - Chov psů)
Použití příbuzenské plemenitby sebou
nese také některé nevýhody, o kterých musíme předem vědět. Jednou z nich je tzv.
inbrídingová deprese. Projevuje se sníženou životností potomstva, výskytem
dědičných chorob a defektů, protože, dědičné choroby a defekty jsou většinou
kontrolovány recesivními alelami, snížením chuti k práci, náchylností k chorobám
v důsledku snížení celkové odolnosti organismu a podobně. Jde o pravý opak
heterózního efektu, který zvyšuje životnost potomstva, snižuje šanci výskytu
recesivních nežádoucích dědičných chorob a defektů, zvyšuje chuť k práci a
odolnost proti chorobám v důsledku zvýšení heterozygotnosti potomstva. Tato
heterozygotnost ani nemusí nutně zvýšit variabilitu (nevyrovnanost) ve sledovaných
znacích a vlastnostech. Proto se tento způsob může na první pohled zdát
vhodnější. Kdyby tomu tak bylo, neměla by příbuzenská plemenitba, se všemi
uvedenými riziky a nevýhodami, žádné klady. Kde tedy její klady jsou a kde je
hledat?
V běžné populaci je mnoho recesivních
alel, kontrolujících různé dědičné choroby a defekty. Recesivní vlastnosti se
vyskytují v populaci náhodně a jejich výskyt nelze předpovídat. V chovu se často
neprojeví několik generací. Běžně se opětovně setkáváme s výskytem takovýchto
dědičných defektů a chorob i po pěti generacích a často nejsme schopni ani určit
jejich nositele. Příbuzenská plemenitba nám dává šanci nositele nežádoucích
znaků a vlastností nejen poznat, ale včas je v reprodukci omezit nebo z reprodukce
úplně vyřadit, abychom nežádoucí vlohy v populaci dále nerozšiřovali, nebo v
lepším případě, jejich výskyt postupně snižovali.
Druhou a neméně významnou výhodou
příbuzenské plemenitby je zvyšování homozygotnosti populace. V praxi to znamená
zvyšování šance namnožit si právě takové vynikající jedince, jako je zakladatel
linie, a tím i postupné snižování výskytu jedinců průměrných a podprůměrných.
Obecně jde o účinnost plemenného výběru, o podrobné a dokonalé zhodnocení
zakladatele linie v kontrole dědičnosti bez jakýchkoliv ohledů a subjektivních
závislostí.
Zpracovala: Klementová
Hana
![](images/ReliefSm.jpg)