Výživa psů
(6.) krmení dle věkových kategorií ( II. )
Krmení březích fen
Nároky na živiny se u gravidní feny zvyšují až ve
druhé polovině březosti. Po 4. týdnu gravidity je třeba obvyklé dávky krmiva
zvýšit o 40 až 70 %. Účelem tohoto opatření je především to, že před porodem
fena přijímá nižší dávky krmiva a zvýšením příjmu krmiva zabráníme
přiměřenému poklesu živé hmotnosti po porodu. Ve druhé polovině březosti je
nutné krmnou dávku rozdělit na 2 až 3 porce/den, protože trávicí trakt je tísněn
rostoucí dělohou a snižuje se jeho kapacita oproti normálnímu stavu. Fena by během
březosti měla zvýšit svou hmotnost o 20 až 25 % (Meyer et al. 1985a).
Krmná dávka březí feny musí obsahovat dostatek kvalitních bílkovin s
optimálním složením aminokyselin a energie. Zvláště je nutné v této době dát
pozor na množství dodávané energií. Příliš vysoký přívod glycidových krmiv
vede k nadměrnému růstu plodů, a tím i k nebezpečí těžkých porodů. Je
nesmírně důležité zabezpečit dostatečný přísun vápníku a fosforu a jejich
správný poměr, který by v tomto období měl být okolo 1,7:1. Stejně tak je
důležitý i dostatečný přívod železa jako prevence anémie.
Krmení laktujících fen
Výživa kojící feny musí odpovídat produkci mléka. U
normálních vrhů (do 5 štěňat) se produkce mléka pohybuje okolo 2 % živé
hmotnosti. Při větším počtu štěňat je to až 5 % živé hmotnosti. Z toho jasně
vyplývají vysoké nároky na přívod živin potravou. Mlékem vydané živiny musí
být v potravě obsaženy ve vysoce stravitelných formách. Rozhodující je zabezpečit
feně dostatečný přívod energie, a to u početnějších vrhů bývá problematické.
Energie v potravě kojící feny je obsažena ve formě glycidů (10 až 20 %) a tuků.
Tuky se přidávají za účelem zvýšení koncentrace energie. Vhodné jsou všechny
druhy tuků živočišného i rostlinného původu. Rostlinné oleje jsou výborným
zdrojem kyseliny linolové, která se ve zvýšené míře vylučuje mlékem. Její
nedostatek může mít za následek kožní onemocnění. Při nadbytku tuku a současném
nedostatku glycidů (tedy zdroje pohotové energie) může dojít ke vzniku ketóz.
Bílkoviny musí být v krmné dávce kojící feny též vysoce kvalitní. Nižší
zastoupení bílkovin v krmné dávce feny vede k jejich nedostatku a ke snižování
produkce mléka s následnými dopady na zdravotní stav štěňat.
Důležitý je v krmné dávce kojící feny především poměr mezi vápníkem a
fosforem, který by měl být poněkud širší než v běžné krmné dávce, a to 1,7:
l. Při nesprávném poměru těchto dvou makroprvků dochází ke zdravotním poruchám,
jako je poporodní eklampsie, odvápnění kostí apod. V této době je také podstatné
nespoléhat na přirozené zdroje makroprvků a naopak je v různých speciálních
přípravcích. Totéž platí i o mikroprvcích. V době kojení má fena vysoké nároky
na přívod Zn a Cu. Relativní nedostatek Zn vzniká při předávkování vápníku.
Aby fena mohla v tomto období přijmout dostatečné množství potravy, rozdělíme
denní dávku na 3 až 5 krmení. Krmivo musí být lehce stravitelné. Nadbytek
krmiva, které v této době musí fena přijmout, někdy způsobí průjem, zvláště v
prvních dnech po porodu. V takovém případě zařazujeme do krmné dávky krmiva s
příznivými dietetickými vlivy jako je strouhaná mrkev, vařená rýži apod.
V období odstavu štěňat se krmná dávka
feny upravuje takto:
- den před odstavem se nekrmí, podává
se jen dostatek vody;
- v den odstavu se feně podá jen asi 1/4 záchovné dávky;
- první den po odstavu štěňat asi 1/2 záchovné dávky;
- druhý den po odstavu 3/4 záchovné dávky;
- třetí den po odstavu celou záchovnou dávku (Sebuneman 1992).
Za normálních okolností u nás odstav štěňat
neprobíhá jednorázově. Toto omezení příjmu potravy vede k šetrnému zaprahnutí
feny, a tím i rychlejšímu převedení štěňat na běžný typ potravy.
Krmení starých psů
Pes se po 8. roce svého života dostává do tzv.
stařeckého věku, který se projevuje nižším využíváním potravy (Malík 1984).
Z krmné dávky starých psů je proto nutné vyloučit těžko stravitelná krmiva s
vysokým obsahem kolagenu a elastinu (vnitřnosti). Kosti lze podávat jen v omezené
míře s ohledem na stav chrupu. Je taktéž nutné snížit obsah bílkovin v krmné
dávce, aby se zbytečně nezatěžovala játra a ledviny Potrava by měla být lehce
stravitelná (kvalitní svaloviny, játra, ledviny, slezina, mléčné výrobky, obilní
šrot a vločky a těstoviny). Krmivo je vhodné podávat v poněkud řidší konzistenci
a zařazovat 1 až 2 hladové dny v týdnu.
Zpracovala Klementová Hana
![ReliefSm.jpg (6429 bytes)](images/ReliefSm.jpg)
|